![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image/KoululainenKulkeepoispain_0.jpg?itok=SUznPe0j)
Blogg: Terhi Päivärinta 4.2.2021
Kommunalpolitik är också utbildningspolitik
![](/sites/default/files/styles/narrow_content_width/public/media/image/KoululainenKulkeepoispain_0.jpg?itok=SUznPe0j)
Kommunen skapar grunden, är Kommunförbundets kommunalvalsslogan. Det gäller också för utbildningen, som i hög grad sköts av kommunerna. Till kommunernas uppgifter hör att ordna småbarnspedagogik, förskoleundervisning och grundläggande utbildning. Det är frivilligt för kommunerna att ordna utbildning på andra stadiet, men ändå är det i huvudsak kommunen eller kommunala sammanslutningar
(samkommuner eller aktiebolag) som ansvarar för ordnandet av utbildning på andra stadiet. Kommunerna ordnar också i stor utsträckning grundläggande konstundervisning och utbildning inom det fria bildningsarbetet. Kommunerna har alltså ett stort ansvar i det finländska utbildningssystemet.
I kommunfullmäktige, nämnder och i organ i olika samkommuner fattas beslut om viktiga frågor som gäller kommuninvånarnas utbildningsmöjligheter och välfärd. I fullmäktige fattas beslut om hur kommunernas skatteinkomster ska användas och hur tjänsterna i kommunen ska ordnas. Utbildningstjänsterna kommer att få en allt mer framträdande roll om regeringens proposition om inrättande av välfärdsområden godkänns i riksdagen. Då kommer kommunerna inte längre att ansvara för social- och hälsovårdstjänsterna och merparten av kommunens serviceverksamhet kommer att utgöras av bildningstjänsterna. Nu är det alltså ett bra tillfälle att fatta beslutet att ställa upp som kandidat i den egna kommunens fullmäktige.
Kommunernas utmaningar i framtiden gäller också annat än vårdreformen och den kommunala ekonomin. Nativiteten i landet har sjunkit och befolkningen koncentreras allt mer. I fråga om den grundläggande utbildningen kommer elevantalet oundvikligen att minska fram till 2026, då antalet elever som inleder den grundläggande utbildningen kommer att vara 15 000 färre än år 2020. Det minskade antalet barn kommer mer eller mindre att ha en inverkan i alla kommuner. Flyttningen inom landet underlättar situationen i tillväxtcentrumen. Trots det minskade antalet barn måste man hitta lösningar för att högklassig grundläggande utbildning ska finnas tillgänglig överallt i Finland oberoende av boningsort. Ansvaret för att lösa problemet ligger inte enbart hos kommunerna, utan här behövs ett gott samarbete mellan kommunerna och staten.
Remisstiden för utkastet till statsrådets utbildningspolitiska redogörelse gick ut i mitten av januari. Kommunförbundet gav också sitt utlåtande till utkastet. I utkastet hade man identifierat framtida omvärldsförändringar. och deras inverkan också på kommunerna. Däremot saknas ännu konkreta åtgärder och lösningar. Det viktigaste med tanke på framtiden är att säkerställa skolgångens kontinuitet och skapa förutsättningar för att tillgången och tillgängligheten till utbildning ska vara tillräcklig överallt i landet oberoende av boningsort. Detta förutsätter nya arbetssätt och digitala lösningar. Det viktigaste är naturligtvis att finansieringen för utbildningen är tillräcklig och att finansieringsansvaret mellan staten och kommunerna är tydligt och rättvist.
Kommunalpolitik är utbildningspolitik och omvänt, utbildningspolitik är kommunalpolitik.