![](/sites/default/files/styles/expert_page/public/media/image_bank/%C3%96vers%C3%A4ttarn%C3%A4tverk.png?itok=wS1NN4cf)
Ett nätverk för dig som jobbar med språk och översättning i kommunsektorn
Kommunförbundet samordnar ett nätverk för översättare i kommunsektorn. Nätverket har också ett diskussions- och mötesforum på Teams.
En lärare hade sökt en tjänst och väckte talan mot kommunen vid tingsrätten och krävde bland annat gottgörelse enligt jämställdhetslagen, eftersom läraren inte blev vald till tjänsten. Personen hade gjort så här också tidigare.
Läraren var mer meriterad än den som blev vald. Kommunen tvivlade ändå på sökandens förmåga och lämplighet när man beaktade vad som sades om sökanden i offentligheten. Anställningsprocessen omfattade intervjuer med fyra sökande, men käranden hörde inte till dem. Således blev personen ifråga inte heller vald till tjänsten.
Till saken hör att käranden under 2014 hade sökt flera lärartjänster eller lärarvikariat. Personen skulle ändå ha kunnat arbeta i endast en av de tjänster personen sökte. Samma år hade kommunen fattat flera beslut om tillsättande av tjänster, och käranden hade inte blivit vald till någon tjänst. Käranden hade också i fråga om dessa beslut krävt administrativ rättelse och gottgörelse enligt jämställdhetslagen.
Den övergripande utredning som tingsrätten fick visade att den faktiska orsaken till att käranden inte blev vald var den negativa bild som käranden hade i offentligheten. Det berodde bland annat på kärandens agerande i tidigare anställningsprocesser samt kärandens allmänt kända gräl med den förra arbetsgivaren. Dessa omständigheter togs emellertid inte upp när kommunen fattade beslutet om vem som skulle bli vald till den aktuella tjänsten.
Tingsrätten ansåg det vara förståeligt och rent av nödvändigt att den arbetslösa personen sökte flera tjänster. Tingsrätten ansåg att misstankarna om kärandens förmåga och lämplighet bättre skulle ha kunnat utredas om käranden hade kallats till anställningsintervju. Kommunen hade dock försummat denna möjlighet.
Det är naturligt för en arbetslös att söka flera arbetsplatser. I jämställdhetslagen finns inga begränsningar angående en sökandes rätt till gottgörelse för diskriminering i arbetslivet också om det gäller flera beslut om personval. Tingsrätten ansåg det vara en juridiskt främmande tanke att förfarandet i en anställningsprocess skulle kunna ha juridisk betydelse för en tvist om gottgörelse i en annan anställningsprocess.
Rätten ansåg att kommunen inte på basis av kärandens övriga tvister kunde dra den slutsatsen att det vid just denna anställningsprocess skulle ha varit fråga om missbruk av rätt. Tingsrätten bestämde att kommunen som gottgörelse enligt 11 § i jämställdhetslagen skulle betala käranden 5 000 euro.
Kommunen hade begärt tillstånd till fortsatt handläggning vid hovrätten, men fick avslag. Tingsrättens beslut ändrades därmed inte.
Ylivieska-Brahestad tingsrätt 1.3.2017, Dom 17/1136, L 14/6537
Text: Tarja Krakau, jurist
Kommunförbundet samordnar ett nätverk för översättare i kommunsektorn. Nätverket har också ett diskussions- och mötesforum på Teams.